![kurentovanje_etnopovorka_fotolangerholc_1](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_etnopovorka_fotolangerholc_1.jpg)
![kurentovanje_etnopovorka_fotolangerholc_1](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_etnopovorka_fotolangerholc_1-150x150.jpg)
![kurentovanje_kurent_markopigac_1](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_kurent_markopigac_1.jpg)
![kurentovanje_kurent_markopigac_1](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_kurent_markopigac_1-150x150.jpg)
![kurentovanje_erikskoliber_povorka2](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_erikskoliber_povorka2.jpg)
![kurentovanje_erikskoliber_povorka2](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_erikskoliber_povorka2-150x150.jpg)
O Kurentovanju
Lonely Planet je Kurentovanje umestil med deseterico najbolj zanimivih karnevalov na svetu in tako v dobro družbo velikih karnevalskih mest, kot so Benetke, Rio de Janeiro in New Orleans. Je odlična priložnost ne le za ogled kurentovih obhodov, ki jih je UNESCO uvrstil na seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva, ampak tudi za ogled številnih etnografskih in karnevalskih povork, spoznavanje drugih tradicionalnih ali sodobnih pustnih likov, zabavo v maskah in še kaj. V času Kurentovanja se namreč v okviru Artfesta, Etnofesta in Karnevalfesta zvrstijo številne povorke, pustni korzo, prikazi etnografskih likov, koncerti, plesi v maskah, razstave in še veliko drugega.
Vpis v UNESCO seznam je pripomogel k večji mednarodni prepoznavnosti in s tem bogatenjem splošne skupne svetovne zgodovine. Hkrati pa vpis varuje dediščino pred pretiranimi vplivi komercializacije in preprečuje dekontekstualizacijo nesnovne kulturne dediščine njenega izvajanja in pojavljanja izven primarnega časa in prostora. Ob tem se dviga zavest, da bogastvo sveta ni v kulturni in siceršnji monolitnosti, pač pa v kulturni in siceršnji raznolikosti. Obhodi kurentov so namreč ena izmed mnogih etnografskih tradicij iz različnih koncev sveta, ki preko sebi lastnih zunanjih podob in obredov težijo k skupnemu cilju. Le-ta je v veliki večini različnih narodov in narodnosti usmerjen v zagotavljanje pogojev k boljši kakovosti vsega bivajočega.
![kurentovanje_etnopovorka_fotolangerholc_1](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_etnopovorka_fotolangerholc_1.jpg)
![kurentovanje_kurent_markopigac_1](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_kurent_markopigac_1.jpg)
![kurentovanje_erikskoliber_povorka2](https://kurentovanje.net/wp-content/uploads/2021/10/kurentovanje_erikskoliber_povorka2.jpg)
O Kurentovanju
V zgodovini človeštva zavzemajo maske glede na svojo razširjenost pomembno mesto. Že pred tisočletji so poskušali ljudje s šemljenjem vzpostaviti stik z onstranstvom, demoni, bogovi, duhovi prednikov, saj so želeli razumeti in vplivati na dogajanje v naravi in v skupnosti. Že s starim pustovanjem, ki izvira iz predkrščanske dobe, so ljudje z obhodi pustnih šem in s čaranjem rodovitnosti praznovali prihod pomladi ter se poslavljali od zime. Tudi krščanstvo, ki je takemu poganskemu prazniku nasprotovalo, šemljenja ni moglo zatreti. Pust se je ohranilo tako, da se ga je postavilo pred začetek štiridesetdnevnega postnega časa pred veliko nočjo, ki v resnici traja 46 dni, začne pa se s pepelnično sredo. Po veseljačenju in čezmernem uživanju hrane in pijače, ki se je zaključi na pustni torek ob polnoči, nastopi obdobje posta. Post napoveduje tudi beseda pust. Izvira iz besede »mesopust« – pusti meso.
Maske in pustne šeme, ki so se izoblikovale v zgodovini, delimo na tradicionalne maske z magično močjo in sodobnejše karnevalske maske, ki se s kritiko in humorjem odzivajo na različna dogajanja v okolju. V Sloveniji so zlasti Ptujsko in Dravsko polje, Haloze in Slovenske gorice tista območja, ki zbujajo pozornost zaradi števila in raznovrstnosti tradicionalnih pustnih mask.